Dansk undergrund er velegnet til CO2-lagring
Der er gode muligheder for, at vi i fremtiden kan lagre CO2 i den danske undergrund, lyder meldingen fra GEUS forud for Energi På Toppen den 20. marts.
![](/media/e0yjapng/724x480_ccs_lastvogne-til-seismologiske-undersoegelser-af-dansk-undergrund.jpg?width=800&height=530&v=1da70861b516a60)
GEUS har indkøbt to mini-lastbiler, der med udstyr kan undersøge undergrunden - bl.a. for at undersøge mulighederne for at lagre CO2. Foto: Marie Kløve Keiding.
”Fremtidens grønne eventyr” er den fælles overskrift på årets første udgave af debat- og netværksarrangementerne Energi På Toppen. Og der er faktisk plads til et grønt eventyr i den danske undergrund, når det handler om lagring af CO2.
Marie Kløve Keiding, specialkonsulent i GEUS, vil på arrangementet give sit bud på, hvorvidt den danske undergrund er særlig fordelagtig til lagring af CO2, og hvordan vi kan fremme Danmark som en CO2-lagrende nation.
Og svaret er ifølge Marie Kløve Keiding meget positivt i forhold til mulighederne.
- For at lagre CO2 har man brug for en sandsten med mange forbundne porerum, som man kan fylde med CO2, og oven på sandstenene skal der være et tykt lag af uigennemtrængelig lersten, som kan sikre at CO2en bliver dernede. Den kombination har vi mange steder i den danske undergrund, forklarer Marie Kløve Keiding.
Hun har i løbet af de seneste par år blandt andet været med til at lave seismiske undersøgelser i Danmark, som kan vise, om undergrunden har den rette struktur til at lagre CO2. Derudover har hun bl.a. stået for indkøb af to mini-lastbiler og sensorer, der kan bruges til endnu flere undersøgelser af den danske undergrund.
- Vi skal blive ved med at udbygge vores kendskab til egnede CO2-lagre i den danske undergrund. Derudover skal politikerne og myndighederne sikre, at lovgivningen for etablering og drift af CO2-lagre er på plads, siger hun om udsigten til at fremme mulighederne for lagring af CO2 i den danske undergrund.
I forhold til de eventuelle risici, der vil være ved lagring af CO2, så peger hun bl.a. på, at man først og fremmest skal sikre sig, at den CO2, der bliver pumpet ned i undergrunden, nu også bliver der og ikke bliver sat fri igen.
Derfor er det nødvendigt med en konstant monitorering af CO2-lageret både før, under og efter nedpumpningen, pointerer hun.
Dertil kommer, at lagerplaceringen i hendes øjne også skal indgå i en strukturel sammenhæng.
- Det kan være en fordel at CO2-lagret ligger tæt på det sted, f.eks. kraftværk, hvor man indfanger CO2-en, så der er mindst mulig transport, siger hun.
Energi På Toppen
Den næste udgave af Energi På Toppen bliver afviklet den fra kl. 09 til 11 den 20. marts i Dansk Arkitektur Center i København.
Læs mere om programmet og tilmelding – klik her.
Skriv kommentar